ВИЯВЛЕННЯ ТА СИСТЕМАТИЗАЦІЯ ОЗНАК І МАРКЕРІВ МОДИФІКАЦІЙ У МЕДІАКОНТЕНТІ ДЛЯ РОЗРОБКИ МЕТОДОЛОГІЇ ДЛЯ ПІДВИЩЕННЯ КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ В ЕРУ ДІПФЕЙКІВ - Чемерис, Ганна (Фізико-математична освіта, 2024)
Сучасність демомнструє критичну потребу в педагогічному супроводі та розробці методології, яка підвищить критичне мислення в умовах зростаючого обсягу дезінформації та вдосконаленої медіаманіпуляції, особливо через застосування технології deepfake. У роботі акцентується увага на створенні комплексної структури для виявлення маніпульованого контенту, виявлення ознак, таких як пікселізація та ненатуральні вирази тощо. Зосереджуючи увагу на закордонних та українських зусиллях, робота підтримує проведення постійних досліджень, адаптованих до технологій, які розвиваються, для вдосконалення програм медіаграмотності для протидії новим формам дезінформації. Постановка проблеми. Проблемою є термінова необхідність у комплексній методології, яка розвиває навички критичного мислення для протидії дезінформації та маніпуляціям штучно відтвореними медіаматеріалами, особливо в контексті нових технологій, таких як deepfakes. Виклик полягає в оцінці існуючих педагогічних підходів, вирішенні прогалин та забезпеченні навчальних закладів та вчителів інструментами для навігації в складнощах цифрової ери. Цифрова трансформація загалом та поширення штучного інтелекту для генерації медіа, зокрема, є невідворотніми процесами в сучасному світі, тому термінове питання, враховуючи виклики цифрової економіки та потреби цифрового суспільства, - знаходження форм, методів та засобів формування критичного мислення громадян для протидії маніпуляціям та дезінформації з боку медіаматеріалів, які відтворюються штучно. Для вирішення окреслених проблем є необхідним напрацювання бази даних з систематизованими матеріалами з категоризацією за виявленими маркерами для подальшого створення тренінгового матеріалу. Матеріали та методи. Для вирішення завдань, поставлених у дослідженні, застосовано комплексний підхід, який об’єднує загальні (системний, інструментальний та функціональний підходи, діалектичний та порівняльний аналіз, синтез та систематизація для вивчення педагогічної, науково-технічної та методологічної літератури), специфічні (спостереження та аналіз навчально-виховної практики) та загально-логічні методи (екстраполяція, індукція та дедукція для формулювання висновків) у науковому дослідженні. Це дозволило досліджувати поточний стан, оцінювати практичні результати впровадження розробленої методології формування критичного мислення та визначати пріоритетні шляхи удосконалення освіти в контексті стратегії підвищення медіаграмотності та критичного мислення серед населення та науки. Робота мала на меті визначити пріоритетні напрямки в рамках розробки методології критичного мислення та педагогічної підтримки для протидії дезінформації та маніпуляціям зі штучно відтвореними медіаматеріалами та науково характеризувати її потенціал. Розробка методології критичного мислення та педагогічної підтримки для протидії дезінформації та маніпуляцій зі штучно відтвореними медіаматеріалами потребує наступних матеріалів: науково-технічна література (матеріали, що пропонують наукове розуміння технічних аспектів, пов’язаних із створенням, модифікацією та відтворенням медіаматеріалів), методична література (посібники та методології, спрямовані на розробку навчальних рамок та стратегій для підвищення критичного мислення в контексті медіаграмотності), штучно відтворені медіаматеріали (медіаматеріали, особливо в контексті нових технологій, таких як deepfake, для виявлення ознак модифікації). Результати. Дослідження присвячене аналізу, визначенню та систематизації ознак та сигналів для ідентифікації медіаманіпуляції з метою створення бази даних для методології у вигляді методичних карток. Розробляється комплексна база даних із класифікацією, зосереджена на методичних інтерактивних картках із 66 курованими випадками діпфейків та синтетично відтворених медіа (українською мовою). Ця ініціатива має на меті надати педагогам, дослідникам і учням універсальний ресурс для розуміння викликів, які створюють маніпульовані ЗМІ. Висновки. У відповідь на загострену загрозу дезінформації та вдосконаленої медіаманіпуляції є критична необхідність термінового розроблення міцної методології для розвитку навичок критичного мислення. Дослідження підкреслює глобальні турботи щодо хибної інформації, особливо через технологію deepfake, яка піддає сумніву громадську довіру та уможливлює психологічну маніпуляцію. Майбутні дослідження повинні бути спрямовані на перегляд програм медіаграмотності для підвищення критичного мислення громадян у зоні зростаючих можливостей штучного інтелекту у генерації медіаматеріалів.